R. B l a g o e v a. The Missing Link. A Contrastive Corpus-Based Study of Link Words in The Academic Writing of Advanced Bulgarian Learners of English. Sofia: St. Kliment Ohridski University Press, 2019, 200 p.

	Съпоставянето на английския и българския език, системно или спорадично, присъства в българската англицистика още от самото й зараждане и това никак не е изненадващо. След разцвета на контрастивните изследвания с английски език у нас през 70-те и 80-те години на миналия век, вдъхновени от научната и организаторска работа на А. Данчев, трябваше да мине доста време, докато започнат да се появяват сериозни съпоставителни изследвания с приложна насоченост, осъществено с нова методология и със съвременните средства на корпусната и компютърна лингвистика. Такава е и рецензираната книга със сполучливо намереното заглавие, в което виждаме заиграване с устойчивото словосъчетание missing link. В мой превод на български език пълното заглавие е Липсващото звено. Контрастивно корпусно базирано изследване на свързващите думи в академичното писане на българи изучаващи английски на напреднало ниво. 
	Авторката на книгата Румяна Благоева е дългогодишна преподавателка в Катедрата по англицистика и американистика към СУ „Св. Климент Охридски”. Публикувала е множество учебни помагала, материали и справочници. В основата на рецензираната книга е залегнала докторската й дисертация, успешно защитена през 2016 год.  Щастлив момент в научната кариера на Р. Благоева е включването й, още през 90-те години,  в голям проект за изработването на Международен корпус на английския език на учещи  (International Corpus of Learner English ICLE) с център Лувен,  Белгия, в който тя е координатор за България и автор на българската част от корпуса. Неговата първа версия е публикувана на CD-ROM през 2002 год., а разширен вариант ICLEv2 с вграден конкорданс,  през 2009 год. (https://uclouvain.be/en/research-institutes/ilc/cecl/icle.html). Присъствието на българския език в този корпус още от началния етап на създаването му е успех за нашата лингвистика и открива възможности за достъп до модерна технология и участие в активен международен научен обмен. Оттогава досега вече дълги години Р. Благоева успешно работи в тази област. Книгата, предмет на настоящата рецензия, е един от резултатите на тези нейни усилия.
Използвайки съставения от нея корпус от продукцията на българи изучаващи английски на напреднало равнище, Р. Благоева изследва особеностите на българския английски междинен език  (БАМЕ), като се фокусира върху една избрана от нея област – умението за изграждане на писмен текст и по-специално, използването на свързващи думи.  Самото изследване на междинен език (МЕ) задължително предполага междуезикова съпоставка, оттам и характеристиката „контрастивно изследване”, посочена в заглавието. Това изследване всъщност изисква много повече от една съпоставка: между английски и български на ниво език (езиково описание) във въпросната област, между БАМЕ и езика-цел (английски), а също и между БАМЕ и езика (езиковата продукция) на естествени носители на английски, които все още са учещи, поледното за да се осигури сравнение на съпоставими съответстващи си обекти. Точно това се прави в рецензирания труд. Има и епизодични съпоставки с други МЕ при различен роден език. Всичко това е базирано на корпуси, съставени или подбрани от авторката. 
Книгата, която е в обем от 200 плътни страници със сравнително дребен, но ясен шрифт, включва съдържание, списъци на таблиците, на фигурите и на съкращенията, авторски предговор, уводна част, четири глави, резюме и изводи, заключителни бележки, четири приложения  и библиография. В уводната част (с. 15-23) изследването се ситуира в контекста на развитието на контрастивните англицистични изследвания у нас и по света, като се набляга на новия съвременен етап на контрастивния анализ на междинните езици (Contrastive Interlanguage Analysis). Тук заслужава да се изтъкне и приемствеността с оглед на съществени моменти от класическите изследвания на междинните езици и особено с т.н. „разширен модел”, лансиран от А. Данчев. Така в книгата на Р. Благоева ясно се вижда и продължение на добри традиции на един нов етап. Тук са посочени и целите и предметът на изследването и ясно са формулирани конкретни изследователски цели и задачи. Първата  глава (с. 24-36) излага теоретичните основи на изследването. Тук на авторката неизбежно й се налага да черпи от различни области на езиковедската наука: приложна лингвистика и психолингвистика с оглед на особеностите на МЕ, лингвистиката на текста и по-специално ролята на свързващите думи в изграждането на текста, както и лингвистичната теория  на Хоуи за текстуална колигация, която Р. Благоева намира за удобна при лингвистичния анализ и описание.  По отношение на междинните езици авторката набляга на свръхупотребата и  недоизползването на езиковите средства, като други основни механизми като свръхгенерализация и аналогия като че ли остават малко пренебрегнати. Вероятното обяснение за това е, че се изследва МЕ на ниво напреднали, където се наблюдават малко явни грешки и отклоненията от нормата на езика-цел са от по-друг характер. Липсва споменаване на  явлението фосилизация. То този въпрос към библиографията биха могли да се добавят някои от публикациите на работещия в Австралия наш сънародник Хр. Московски (Moskovsky 2004, Moskovsky 2019).  В теорията на текстолингвистиката авторката стъпва на класическите изследвания на Халидей и Хасан, също и де Богранд и Дреслер. От българските автори работещи в тази област, някои и с английски, може да се добавят колегите от Шуменския университет (Добрева, Савова, Тодорова и др.).
Втората глава на книгата (с. 37-48) представя методологията, с която авторката си служи. Тук основно място е отделено на корпусната лингвистика. Читателят се запознава с основни понятия и положения в тази приложна област: що е то корпус, видове корпуси, разграничението  между corpus-driven и corpus-based подход в корпусните лингвистични изследвания. Всичко това е добре известно на специалистите в тази област, но пък за традиционно подготвения или за начинаещия лингвист това е полезна информация, която ще позволи по-информираното възприемане на самото изследване и неговите резултати. Казаното важи в известна степен и за следващата трета глава на книгата (с. 49-62), в която са описани и коментирани корпусите, използвани в това изследване. Представена е историята на основния от тези корпуси (ICLE) и на българската му част. Като  участник и съавтор в този проект Р. Благоева е в най-висока степен квалифицирана да направи това. Тук са мотивирани и решението за използването и на други референтни корпуси и техният избор и се очертава сложната картина на няколкото междуезикови съпоставки, които ще бъдат направени с цел да се открият отклоненията в МЕ от нормата на езика-цел и да се търсят насоки към обяснение на тяхната етиология. 
Описаните дотук глави са необходимата подготовка за същинската аналитична част на труда, която се съдържа в най-обемистата четвърта глава (с. 63-179). Тук умело се съчетават corpus-driven и corpus-based подходите, като според нуждите и целите на конкретната задача се превключва от единия към другия подход. Същото важи и за количествения и качествения аспект на анализа. Най-напред се установяват петдесетте свързващи думи,  представени в корпуса, като впоследствие от тях са изолирани четирите, при които се явяват най-големи отклонения в БАМЕ, а имено: in fact, actually, of course, и thus. Тъкмо те ще бъдат подложени на подробен анализ впоследствие. На този етап, в резултат на количествения анализ, ясно се очертава и общата картина за БАМЕ. Категорично се потвърждава тенденцията за свръхупотреба на свързващите думи, която отчасти компенсира недостига на други средства за постигане на кохезия и кохерентност в текста. Във връзка с това бих отбелязал, че пренасищането със свързващи думи е една форма на свръхексплцитност, а тенденцията към експлицитност е призната универсалия на преводния език. Тук виждаме едно сходство между  МЕ и езика на превода, което никак не е изненадващо, като се има предвид присъствието на (скрит, неосъзнат) превод в МЕ. В предпочитанието към свързващи думи пред други кохезионни средства може да се види и потвърждение на особено голямата сила на лексикалните маркери в сравнение с други типове изразни средства за същите значения.  
По-нататък в частта, съдържаща емпиричното изследване, се представя конкретният анализ на четирите избрани езикови единици. Стъпвайки на теорията на Хоуи, която се използва като аналитичен модел, авторката проследява за всяка една от тях семантичните връзки, в които влизат, позицията им в определен отрязък от текста, участието им в кохезионни вериги, предпочитанието им към един или друг вид текст, а също и контекст (напр. положителен или отрицателен). Това се прави чрез претърсване на трите англоезични корпуса, което довежда до изработването на сравнителен профил за всяка единица в трите корпуса. Особено важна е съпоставката между корпусите представящи БАМЕ и нормативната употреба в езика-цел. Анализът разкрива тънки различия, които са съотнесени с конкретните параметри, приложени в анализа. Това е особено важно, защото по този начин се преминава от неясното усещане за нещо не съвсем наред в дадена употреба към осъзнаване на характера на отклонението. Това пък от своя страна позволява работа за отстраняване на несполуките. На напреднало ниво вече не става дума толкова за корекция на явни грешки, колкото за по-фини отклонения, които по-трудно се забелязват и отстраняват, но създават усещането за неестественост на изказа. В това отношение рецензираният труд запълва една празнина. Анализът е изпълнен според съвременните изисквания на корпусната лингвистика и на статистиката. Всички резултати са нагледно представени в графичен и табличен вид. Интересни данни се съдържат и в приложенията в края на книгата, където е включено и едно есе, написано от български студент, като образец на част от анализирания материал. 
Заключителната част (с. 180-185) сумира направеното в предложения труд. Тук читателят намира ясни отговори на всички изследователски въпроси,  поставени в началото, и  кратко изброяване на най-важните различия между БАМЕ и езиковата норма в езика-цел. Посочени са приносните моменти на изследването, както и възможните сфери на приложение на резултатите от него, които съвсем не са за пренебрегване. Библиографията включва 162 заглавия, използвани от авторката.  
В заключение може да се посочи, че новата книга на Румяна Благоева безспорно съдържа приносни моменти в област и по теми неразработени в нашата, а и в чуждата лингвистична литература, а постигнатите от нея резултати могат лесно да намерят практическо приложение в преподаването на английски език и превод на напреднало ниво, както и в някои други области. Книгата е безспорен успех за авторката и за нашето съпоставително езикознание. Тя представлява интерес за езиковеди и студенти, а и за всички, които се интересуват по задълбочено от английския и българския език и от лингвистиката на текста.

REFERENCES/ БИБЛИОГРАФИЯ

Danchev, A. 1984: Sȃpostavitelnite izsledvaniya v Bȃlgariya (1944-1984). - Contrastive Linguistics/ Sȃpostavitelno ezikoznanie, IX, № 5, 5-20.
Danchev, A. 2001: Sȃpostavitelno ezikoznanie. Teoriya i metodologiya. Sofia: St. Kliment Ohridski University Press.
Moskovsky, C. 2004: Issues of fossilization in Second Language Learning. – Foreign Language Teaching/ Chuzhdoezikovo obuchenie, 19, № 6, 1-13.
Moskovsky, C.  2019: Age and second language acquisition: is there a critical period?  In: Kovatchreva, M. (ed.). Language Close Up/ Ezikȃt otblizo. Papers in honour of Christo Stamenov. Sofia: St. Kliment Ohridski University Press, 225-239.
Stamenov, C. 2019: English Linguistics at Sofia University: Ninety Years on the Move. In: Stamenov, C. Between English and Bulgarian/Mezhdu angliyskiya i balgarskiya ezik. Sofia: St. Kliment Ohridski University Press, 297-324.
Todorova, R.  2012: Insights in Text Linguistics. From Theory to Practice. Shumen: Konstantin Preslavsky University Press.

				Х р и с т о   С т а м е н о в
				СУ „Св. Климент Охридски”
				бул. „Цар Освободител” 15
				София 1504
				e-mail: chstamenov@abv.bg

				C h r i s to  S t a m e n o v
				St. Kliment Ohridski Universrity of Sofia
				English and American Studies
				Tsar Osvoboditel Blvd 15 
				Sofia 1504