Таòÿíà Àíãåëîâà
Ñîôèéñêè óíèâåðñèòåò "Ñâ.Êë.Îõðèäñêè"
В: Тенденции в съвременното обучение по български език. Сборник в чест на 65-гд. от рождението на проф. К.Димчев. С. 2000, Булвест 2000

АНАЛИЗ НА ПИСМЕН УЧЕНИЧЕСКИ ДИСКУРС1
(върху материал от съчинения на ученици в шести клас и в седми клас)

	0. Тенденция в методиката на съвременното обучение по български език е изследването на уменията, необходими на учениците  за успешно участие в писмено общуване да става с помощта на процедури, чрез които се проучват поведенски аспекти на "боравенето" с езика. Резултатното речево поведение, проявяващо се в текстовете  на писменото общуване  на занятията по роден език,  се разглежда в статията като  писмен дискурс.  За да се изследват тези речеви изяви, се  използва процедурата дискурсен анализ. 
	Нерядко подрастващите се изправят пред проблеми, които произтичат от непознаването на спецификата, отличаваща писмения  от устния дискурс. 	Основна трудност за  учениците  е   отчитането на факта, че общуването при писане е непряко - отсъства събеседникът, към когото са отправени изказванията. "Посредник" при непрякото речево общуване е писменият езиков текст. Отправителят не разполага с обратна информация за начина, по който се възприема написаното, и не може да прогнозира резултата от общуването. Затова пишещият трябва да изрази без остатък речевата си интенция чрез адекватни вербални структури. Освен отсъствието на възприемащия,  диференциални признаци за този вид общуване са времевата и пространствената  дистанция между пишещия и четящия, липсата на ситуативни фактори, които да са опора за разбирането на текста  например интонация, жестове, мимика и др. Всичко това налага кохезията (езиковата свързаност) да бъде пълно представена чрез езикови механизми и средства за междуфразово свързване, като степента на експлицитност бъде повишена в сравнение със степента на експлицитност при устните текстове. 	
	В случаите, когато се пренебрегва отличителната за писмения дискурс специфика, непрякото общуване с помощта на писмения текст между учителя (като обучаващ) и учениците (като обучавани) невинаги е успешно. Комуникативното събитие, каквото е дискурсът, не може да се състои. Очакванията на  учителя за адекватно тълкуване на заложените смисли в зададената тема за ученическия текст не се потвърждават. Написаните съчинения не отговарят на темата, не изпълняват поставената задача. 	Необходимостта да се постига разбиране между общуващите (в случая учителя и учениците ) поражда интерес към изследователска процедура, с помощта на която се установява компетентността на учениците да се включват като участници в комуникативното събитие, да изразяват смисли, да обменят мнения, да поддържат общуването, да го приключват. Такава компетентност в специалната литература се разглежда като дискурсна[Димчев 1998,6]. Изследователската процедура за проучване на начина, по който  се определя     "резултатността от осъществяваните методически въздействия, насочени към усъвършенстване на комуникативно-речевите умения на учениците" е известна  като  дискурсен анализ[ Петров 2000,8  ].2
	1. В съзнанието на пишещия  ученик, преди да създаде текста, се активират психически схеми, под формата на които "работят" фоновите му знания. Основна причина за трудностите при писане е неумението да се идентифицират и да се йерархизират тези психически схеми, наричани фреймове3. Последица от неумението е несполучливото вербализиране на речевата интенция на пишещия. Като изследователска процедура дискурсният анализ помага да се проучат механизмите на това активиране, да се установят затрудненията при пораждане  и възприемане на смислите, изразени чрез  текста.
	 Единици на дискурсния анализ са речевите актове, чрез които се изразяват фреймовете. Всеки фрейм се декомпозира на пропозиции (семантичните еквиваленти на изреченията), вербализираните чрез изречения пропозиции се групират в микротекстове, за да се представят в текстовата повърхнина. Тъй като генерирането и вербализирането на фреймовете в писмения ученически дискурс е сложен и многостранен процес, ще бъде разгледан  само един аспект - адекватността между фреймове и езиковите средства, с помощта на които са вербализирани в ученически текстове. Проучвайки степента на тази адекватност, може да се установи каква е смисловата релевантност на ученически писмени текстове по отношение на зададена тема, (отразяваща текстов денотат), което всъщност е предмет на изследователски интерес в статията.
	Известно е, че най-често ученическото съчинение се създава по зададена тема. Тя е изразена чрез езиково съобщение, което може да се интерпретира в прагматически план като речев акт. Задаващият (най-често учителят) влага илокутивна сила, интерпретирана от възприемащия (ученика) съобразно фоновите му знания за текстовия денотат, отразен в темата. Семантичните и прагматическите характеристики на интерпретацията влияят върху пълноценността на ученическия текст, а и върху успешността на речевото поведение, с което ученикът се включва в писмения дискурс.  
	Като се имат предвид тези разсъждения, под смислова релевантност в изложението ще се разбира  степента на съответствие между вложените смисли в речевия акт, под формата на който е зададена темата на съчинението, и генерираните смисли от ученика, вербализирани в неговото съчинение.  В качеството на основна предпоставка за постигане на смислова релевантност ще се разглежда адекватността между генерираните смисли и начините, по които те са вербализирани в текст.	
	За да се проучи степента на смислова релевантност, е нужно да се изясни по-подробно  какво ще се разбира под фонови знания, каква е тяхната психологическа структура, по какъв начин се вербализират в ученическия писмен текст.
	Ïñèõîëîãè÷åñêàòà ñòðóêòóðà íà ôîíîâèòå çíàíèÿ ìîæå äà áúäå ïðåäñòàâåíà ÷ðåç ôðåéìîâåте, ò.å. споменатите  ïîçíàâàòåëíè ñõåìè èëè ðàìêè çà èçïîëçâàíåòî íà ïîíÿòèÿ, ôàêòè, àñîöèàöèè, èçðàçåíè ÷ðåç åçèêà. 
	Â ñïåöèàëíàòà ëèòåðàòóðà òåðìèíúò ôðåéì ñå ïðåäñòàâÿ ñ íÿêîëêî çíà÷åíèÿ, ïî-âàæíè îò êîèòî ñà: а. ñúâêóïíîñò îò âåðáàëíè è íåâåðáàëíè ñðåäñòâà, ñ ïîìîùта на които ãîâîðåùèÿò ориентира ñëóøàùèÿ за това êàê å íóæíî äà ñå ðàçáèðà äàäåíîòî åçèêîâî ñúîáùåíèå. б. ôîðìàëíî îïèñâàíå íà òåìàòè÷íîòî "óñòðîéñòâî íà äèñêóðñà". в. ñòðóêòóðà, ñ ïîìîùòà íà êîÿòî å îðãàíèçèðàíà èíôîðìàöèÿòà â ïàìåòòà. Òàçè ñòðóêòóðà îòðàçÿâà ñòåðåîòèïíè "íåïîäâèæíè" ñèòóàöèè, ò.å. åäèíèöè îò çíàíèÿòà çà ñâåòà,ñöåíàðèè, ñõåìè (âæ. êîíöåïöèÿòà íà Ìèíñêè). г. íàçâàíèå çà åêñïåêòàöèèòå - íàáîðà îò î÷àêâàíèÿ  çà ñòðóêòóðàòà íà äàäåíà ñèòóàöèÿ, â ò.÷. íà ïîâåäåíèåòî íà ÷îâåêà. Óïîòðåáÿâà ñå â ñåìàíòèêàòà [ПР 1998]. Â èçëîæåíèåòî, êîåòî ñëåäâà, ïðè àíàëèçà íà ó÷åíè÷еския дискурс òåðìèíúò ôðåéì ñå èçïîëçâà ñ âòîðîòî è  с òðåòîòî ñè çíà÷åíèå.
	2. Източници на емпиричен материал - обект на анализ - са двадесет и четири съчинения, писани по време на занятия по български език в частно средно училище. Девет текста са на шестокласници, а петнадесет-на седмокласници. 4
	Çàäà÷àòà êúì ó÷åíèöèòå å формулирана по следния начин: Íàïèøåòå òåêñò, â êîéòî äà îñâåäîìÿâàòå èëè äà óáåæäàâàòå възрастните (ïîëèòèöè, ó÷èòåëè, близки или роднини) или ваши връстници ( от Ãúðöèÿ, Ðóìúíèÿ, Òóðöèÿ, Ñúðáèÿ, Ìàêåäîíèÿ, Àëáàíèÿ), ÷å Áàëêàíèòå ìîæå äà ñå ïðåâúðíàò â îáù äîì íà ïðèÿòåëñòâî, ðàçáèðàòåëñòâî, áëàãîäåíñòâèå. За улеснение на учениците е зададен въпросът: Êàêâî áèõ íàïðàâèë/à,  çà äà ñå ïðåâúðíàò Áàëêàíèòå (Áàëêàíñêè ïîëóîñòðîâ) â îáù äîì íà ðàçáèðàòåëñòâî, ïðèÿòåëñòâî,  áëàãîäåíñòâèå. 
	Кúì ó÷åíè÷åñêèòå ñú÷èíåíèÿ, îáåêò íà ïðîó÷âàíå, се подхожда, като се има предвид връзката между êîãíèòèâíо è âåðáàëíо. Когнитивният аспект отчита структурата на притежаваните от пишещия ученик фонови знания, които са намерили отражение в съчиненията. А вербалният аспект е свързан с езиковото изразяване на тези фонови знания.  Êàòî èçñëåäîâàòåëñêè ïðîöåäóðè ñå съчетават äèñêóðñåí è òåêñòîëèíãâèñòè÷åí àíàëèç. 
	С помощта на дискурсния анализ се определят фреймовете и се установява тяхната смислова релевантност по отношение на зададената тема. Проследява се тяхното вербализиране в ученическите съчинения. Степента на смислова релевантност между фреймовете и езиковите средства, предпочетени за тяхното вербализиране, се оценява от изследователя и от експерти. За експерти са привлечени десет души: лингвисти (3), специалисти по методика на обучението по български език(3), учители по български език и литература(3) и нефилолог, специалист по когнитивна психология(1). 
	Чрез текстолингвистичния анализ се îòãðàíè÷àâàò ìèêðîòåêñòîâå, â êîèòî ñà âåðáàëèçèðàíè ôðåéìîâåте,  идентифицирани от изследователя. Èçñëåäîâàòåëñêèÿò èíòåðåñ å íàñî÷åí êúì ïîâòàðÿùèòå ñå ôðåéìîâå, защото се допуска, че най-вече те  "носят"  смисловата релевантност на текста. Çà äà áúäå îôîðìåíà ñâîåîáðàçíà ñìèñëîâà "êàðòèíà" íà âñÿêî ñú÷èíåíèå, ôðåéìîâåòå ñå äåêîìïîçèðàò íà ïðîïîçèöèè, като под пропозиция ñå разбира информацията, ñúõðàíена â ñúçíàíèåòî íà àäðåñàòà ñëåä âúçïðèåмането на дадено  èçðå÷åíèå от текста.5  Â ñëó÷àÿ èçñëåäîâàòåëÿò îïèñâà èìåííî âúçïðèåòèòå è èçâëå÷åíè îò ó÷åíè÷åñêèòå òåêñòîâå ïðîïîçèöèè, âåðáàëèçèðàíè ÷ðåç èçðå÷åíèÿ. Тåêñòúò íå å ïðîñòî íàáîð îò èçðå÷åíèÿ, à ñëîæíà éåðàðõèÿ îò èçðàçåíè ÷ðåç òÿõ ïðîïîçèöèè. Åäíà îò ïðîïîçèöèèòå å ãëàâíà  или още "òåìàòè÷åñêà", à îñòàíàëèòå ÿ ðàçãðúùàò, èçÿñíÿâàò, òå ñà ïîä÷èíåíè íà íåÿ [Dijk 1977]. Òематическè ïðîïîçèöèè се съдържат в äâà повтарящи се ôðåéìà  Áàëêàíñêèÿò ïîëóîñòðîâ - îáù äîì íà ðàçáèðàòåëñòâî, ïðèÿòåëñòâî, áëàãîäåíñòâèå  è  ëè÷íèÿò ïðèíîñ íà ïèøåùèÿ çà ïðåâðúùàíåòî íà Áàëêàíèòå â òàêúâ äîì.  Извлечените от ученическите съчинения тåìàòè÷åñêè ïðîïîçèöèè, се ïðåäñòàâÿò в ñåìàíòè÷íè êàðòè, ïðèëîæåíè êúì статията.(За семантичните карти вж. т. 4).
	3. Анализът на ученическия дискурс предполага социалният контекст, в който са породени текстовете, да бъде представен в ситуативен аспект. Ñúçäàâàíåòî íà анализираните ñú÷èíåíèÿ å îáâúðçàíî ñ ðå÷åâà ñèòóàöèÿ, êîÿòî ìîæå äà áúäå îïèñàíà çà èçñëåäîâàòåëñêè íóæäè. Ïîíÿòèåòî ðå÷åâà ñèòóàöèÿ ñå ðàçáèðà â ñúîòâåòñòâèå ñ êîíöåïöèÿòà íà Äåë Õàéìñ. Ðå÷åâàòà ñèòóàöèÿ (ïî Õàéìñ 1972) âêëþ÷âà: а.ó÷àñòíèöè(àäðåñàíò, àäðåñàò, àóäèòîðèÿ). б.ïðåäìåò íà îáùóâàíåòî. в. îáñòîÿòåëñòâà (ìÿñòî, âðåìå, äðóãè çíà÷èìè óñëîâèÿ). г. êàíàë çà ñâðúçêà- (óñòíà èëè ïèñìåíà ðå÷, óñëîâíè çíàêîâå…). д. êîä (åçèê, äèàëåêò, ñòèë). е. ðå÷åâ æàíð (íàïð.ïðîïîâåä). ж. ðå÷åâî ñúáèòèå (чеðêîâíà ñëóæáà). з. îöåíêà çà åôåêòèâíîñòòà îò îáùóâàíåòî.  и. öåë - îíîâà, êîåòî ñïîðåä ó÷àñòíèöèòå, ìîæå äà å ðåçóëòàò îò îáùóâàíåòî.
	Ó÷àñòíèöè â ðå÷åâîòî îáùóâàíå ñà: ó÷åíèците êàòî àâòîðи íà ñú÷èíåíèяòа è ÷èòàòåëèòå íà òåêñòà  (както бе споменато, ó÷èòåëÿò, ñúó÷åíèöèòå, ðîäèòåëèòå). "Ôèêòèâåí" (въображаем) àäðåñàò íà òåêñòà ñà ïîëèòèöè, äúðæàâíèöè, âðúñòíèöè îò áàëêàíñêèòå ñòðàíè. Ïðåäìåò íà îáùóâàíå å възможният ëè÷åí ïðèíîñ за ïðåâðúùàíåòî íà Áàëêàíèòå â îáù äîì íà ðàçáèðàòåëñòâî, ïðèÿòåëñòâî è áëàãîäåíñòâèå. Óñëîâèÿòà, ïðè êîèòî ñà ñúçäàâàíè òåêñòîâåòå, ñà ó÷åáíè, ò.å. â ðàìêèòå íà äâà ó÷åáíè ÷àñà ïî 40 ìèíóòè, êàòî âðåìåòî ñå ðàçïðåäåëÿ òàêà: 15 ìèíóòè çà èíñòðóêöèÿ è 65 ìèíóòè çà ïèñàíå. Êàíàëúò çà âðúçêà å ïèñìåíà ðå÷. Êîäúò å съвременният áúëãàðñêè êíèæîâен åçèê. Не ñå поставяò æàíðîâè è êîìïîçèöèîííè èçèñêâàíèÿ. Повечето от учениците спонтанно са избрали сú÷èíåíèåòî - åñå. В случая то ñå ðàçãëåæäà êàòî ðå÷åâî ïðîèçâåäåíèå, ñ чиято ïîìîù ó÷åíèêúò èçðàçÿâà ñâîå ìíåíèå, ïðåäïî÷èòàéêè äàäåíà ðåòîðè÷åñêà ñòðàòåãèÿ. Някои от децата са оформили своя текст като писмо към президент или друг държавник или като разговор с приятел, връстник.   Други са предпочели обръщение към свои въображаеми избиратели. Ðå÷åâîòî ñúáèòèå, по време на което се осъществява общуването,  å óðîê ïî áúëãàðñêè åçèê êàòî ðîäåí åçèê. Îöåíêàòà íà åôåêòèâíîñòòà îò îáùóâàíåòî ñå ïðàâè îò èçñëåäîâàòåëÿ çà íóæäèòå íà ïðîó÷âàíåòî. Êàòî öåëè íà îáùóâàíåòî ñà çàäàäåíè îñâåäîìÿâàíå èли óáåæäàâàíå. Съотношението между тях се реализира според  речевото намерение на пишещия ученик. 	
	4. Äàííèòå îò àíàëèçà íà ñú÷èíåíèÿòà се използват çà ñúçäàâàíå íà ñåìàíòè÷íè êàðòè. Ñåìàíòè÷íàòà êàðòà ïðåäñòàâÿ äàäåí ôðåéì êàòî êîìïîíåíò îò ñìèñëîâàòà îðãàíèçàöèÿ íà òåêñòà. Âñÿêà êàðòà ñúäúðæà ñâåäåíèÿ çà îïðåäåëåí ôðåéì. Фðåéìът се нàçîâàâà ÷ðåç ñëîâîñú÷åòàíèå (или дума). Представя се âåðáàëåí ôðàãìåíò, ðåàëèçèðàù ôðåéìà â ðàìêèòå íà ìèêðîòåêñò. Определят се ôóíêöèèòå íà èçêàçâàíèÿòà, ÷ðåç êîèòî ñå âåðáàëèçèðà ôðåéìúò. Посочват се åçèêîâèòå ñðåäñòâà (ñúîòâåòíî ëåêñèêàëíè è ñèíòàêòè÷íè) çà âåðáàëèçèðàíåòî ìó. 
	Пîâòàðÿùèòå ñå ôðåéìîâå ñå идентифицират, оïèñâàò се, след което  ñå ïîäëàãàò íà åêñïåðòíà îöåíêà както идентифицираните фреймове, така и âåðáàëíèòå èì ñúîòâåòñòâèÿ îò ó÷åíè÷åñêè ñú÷èíåíèÿ, èçáðàíè íà ëîòàðèåí ïðèíöèï. Â ñåìàíòè÷íèòå êàðòè ñà âêëþ÷åíè îò äâà äî ñåäåì âåðáàëíè ôðàãìåíòà ïîðàäè ñâîéñòâîòî íà êðàòêîâðåìåííàòà ïàìåò äà ñúõðàíÿâà 2+7 åäèíèöè. Ïî òîçè íà÷èí ñå óëåñíÿâà âúçïðèåìàíåòî è àíàëèçът íà èíôîðìàöèÿòà îò ñåìàíòè÷íèòå êàðòè.
	5. Ðåçóëòàòè îò àíàëèçà.  Èçâîäè.
	 Зà  öåëèòå íà èçñëåäâàíåòî ñå àíàëèçèðà само една оò õàðàêòåðèñòèêèòå íà äèñêóðñà - ïîëåто  èëè îáëàñòта. Другите две характеристики, òîíàëíîñò и ìîäóñ на дискурса, само са засегнати, без да бъдат предмет на специален интерес. 6
	Â èçñëåäâàíèòå ñú÷èíåíèÿ ó÷åíèöèòå ñå ïðèäúðæàò êúì çàäàäåíàòà îáëàñò íà äèñêóðñà - Áàëêàíñêèÿ ïîëóîñòðîâ â езиковото съзнанието íà øåñòîêëàñíèöè è ñåäìîêëàñíèöè. Âúâ âñè÷êè  òåêñòîâå ñà ïðåäñòàâåíè äâàòà ôðåéìà:  Áàëêàíñêèÿò ïîëóîñòðî-îáù äîì íà ðàçáèðàòåëñòâî, ïðèÿòåëñòâî è áëàãîäåíñòâèå  è âúçìîæíèÿò ëè÷åí ïðèíîñ íà ïèøåùèÿ äà ñå îñúùåñòâè òàçè èäåÿ. Ще ги наречем êëþ÷îâè, защото са текстоизграждащи.  Ó÷åíèöèòå âÿðíî ñà äîëîâèëè, ÷å äâàòà ôðåéìà ñà ñâúðçàíè, íî íå âúâ âñè÷êè òåêñòîâå òàçè âðúçêà å ïðåäñòàâåíà óáåäèòåëíî ñ åçèêîâè ñðåäñòâà.  Ñòåïåíòà íà ñìèñëîâà ðåëåâàíòíîñò èëè ñòåïåíòà íà ñúîòâåòñòâèå ìåæäó íàïèñàíèÿ òåêñò è çàäàäåíàòà òåìàòè÷íà îáëàñò íà äèñêóðñà å ðàçëè÷íà çà ðàçëè÷íèòå òåêñòîâå. Òàçè ñòåïåí ìîæå äà áúäå óñòàíîâåíà ÷ðåç èäåíòèôèöèðàíå íà äâàòà ïîâòàðÿùè ñå (êëþ÷îâè) ôðåéìîâå è îïèñâàíåòî èì ÷ðåç êà÷åñòâåíè è êîëè÷åñòâåíè ïîêàçàòåëè. 
	Êà÷åñòâåí ïîêàçàòåë за смислова релевантност е íàëè÷èåòî íà êëþ÷îâè ôðåéìîâå è äåêîìïîçèðàíåòî èì íà ïðîïîçèöèè, àäåêâàòíî íà çàìèñúëà íà ïèøåùèÿ. Â ñëó÷àÿ íàëèöå ñà ïðîïîçèöèè çà Áàëêàíèòå êàòî îáù äîì: ïðåìàõâàíå íà ãðàíèöèòå ìåæäó áàëêàíñêèòå ñòðàíè, îáåäèíÿâàíåòî èì â åäíà äúðæàâà ñ åäèí åçèê; ðàçáèðàòåëñòâîòî ñå ïðåäñòàâÿ êàòî ïðåîäîëÿâàíå íà ïðîòèâîðå÷èÿ (ïîëèòè÷åñêè è ðåëèãèîçíè íàïðèìåð) ìåæäó áàëêàíñêèòå äúðæàâè ïî ìèðåí ïúò, áåç âîåííè äåéñòâèÿ, ïðèáÿãâàíåòî äî êîìïðîìèñè ïðè êîíôëèêòè(âæ. ïðèìåðè ¹ 2,3,4,5 ); ïðîïîçèöèÿта ïðèÿòåëñòâî å езиково изразена ÷ðåç ðàçñúæäåíèÿ çà îòíîøåíèÿòà ìåæäó õîðàòà (íàïðèìåð äåöàòà) îò áàëêàíñêèòå ñòðàíè (âæ. ¹4), чрез културните връзки (№14). Ïðè èíòåðïðåòèðàíåòî è âåðáàëèçèðàíåòî íà âòîðèÿ êëþ÷îâ ôðåéì ïî÷òè âñè÷êè àâòîðè íà ñú÷èíåíèÿ ñà åäèíîäóøíè â òîâà, ÷å âúçìîæíîñòèòå èì êàòî äåöà äà ñå âìåñâàò â ñîöèàëíèÿ è ïîëèòè÷åñêèÿ æèâîò, ñà òâúðäå ìàëêè (№13). Но âñè÷êè ïðîÿâÿâàò æåëàíèå äà ïðîìåíÿò íåùàòà êúì ïî- äîáðî. Èíòåðåñíî å, ÷å â ñúçíàíèåòî íà ïèøåùèòå ñå àêòèâèðà ôðåéìúò çà Áàëêàíèòå êàòî îãíèùå íà íàïðåæåíèå, íà êîíôëèêòè (âæ. фрагмент ¹9), íî íà òîçè ôðåéì ñå ïðîòèâîïîñòàâÿò êîíêðåòíè ïðåäëîæåíèÿ êàê äà íàñòúïÿò ñèãóðíîñò, ìèð è  áëàãîäåíñòâèå íà ïîëóîñòðîâà. Íàé-èíôîðìàòèâåí â òîâà îòíîøåíèå å îòêúñúò ¹ 14.
	Тåêñòîëèíãâèñòè÷íèте àñïåêòè íà àíàëèçà отразяват представянето на фреймовете в текстовата повърхнина чрез смислово-структурното членене на текстовете. Âúâ âñè÷êè ñú÷èíåíèÿ èìà ìèêðîòåêñòîâå, âåðáàëèçèðàùè äâàòà êëþ÷îâè ôðåéìà. Ñïåöèôè÷íî çà ñú÷èíåíèÿòà å, ÷å ìèêðîòåìèòå ñà íåðàçãúðíàòè èëè ñå çàñòúïâàò â ðàìêèòå íà äàäåí ìèêðîòåêñò. Типичен пример е фрагмент №4, където се наслагват, без да бъдат разгърнати,  две микротеми: за обединяването на Балканите, в които цари мир и за безпрепятственото общуването между децата.  Ïðè÷èíà çà òîâà ñà íåóìåíèÿòà íà ó÷åíèöèòå äà èäåíòèôèöèðàò ôðåéìîâåòå è äà ãè âåðáàëèçèðàò ÷ðåç èçðå÷åíèÿ è òåìàòè÷íè ãðóïè îò èçðå÷åíèÿ (ìèêðîòåêñòîâå). Äîïúëíèòåëíî âëèÿíèå èìà è ôàêòúò, ÷å ñå àíàëèçèðàò ñïîíòàííè ðå÷åâè èçÿâè (ò.å òå íå ñà ïîä êîíòðîëà íà âíèìàíèåòî).
	Êîëè÷åñòâåí ïîêàçàòåë çà ñìèñëîâà ðåëåâàíòíîñò  е т.нар. коефициент на смислова релевантност. Това е съотношението между броя на всички словоформи в текста и броя на словоформите, вербализиращи повтарящи се фреймове. Ìîæå äà áúäå èç÷èñëåí êîåôèöèåíòúò íà ñìèñëîâà ðåëåâàíòíîñò, ïîêàçàòåëåí çà âñÿêî ñú÷èíåíèå. Áðîÿò íà ñëîâîôîðìèòå, ÷ðåç êîèòî  å âåðáàëèçèðàí äàäåí êëþ÷îâ ôðåéì, ñå ñúîòíàñÿ êúì îáùèÿ  áðîé ñëîâîôîðìè â òåêñòà. Òàêà â ñú÷èíåíèå ¹1 êîåôèöèåíòúò å 0,19, à â ñú÷èíåíèå¹-5 е 0,90. (Вж. Приложение № 4). Може да се формулира допускане, че съчиненията, в които има "застъпване" или неразгръщане на микротеми, имат по- ниска степен на смислова релевантност в сравнение със съчиненията, в които микротемите се разгръщат и не се припокриват. Това допускане се потвърждава за съчинения № 1(съответно речевият фрагмент от него е с коефициент на смислова релевантност 0,19); съчинение №2 (речевият фрагмент има коефициент 0,39), съчинение №3 (речевият фрагмент от него е с коефициент на смислова релевантност 0,43). 
	Вторият количествен показател е приписаната  от експертите оценка за адекватността между  фреймове и езиковите средства, предпочетени за изразяването им. Взема се предвид преобладаващата оценка, респективно (2) - за пълна степен на съответствие, (1) - за повече пълна, отколкото непълна степен на съответствие, (0) - за случаите, когато степента на съответствие е колкото пълна, толкова и непълна, (-1) за степен на съответствие, която е повече непълна, отколкото пълна и (-2) за непълна степен на съответствие. Второто допускане е свързано с релацията между първия и втория количествен показател. Има две възможни решения: а. колкото е по-висок първият показател, толкова е по-висок и втория показател; б. първият и вторият показател може да се съотнасят, а може и да има разсейване. Съчиненията, в които има правопорционална зависимост между количествените показатели или има съвпадане между двата количествени показателя, се смятат за смислово релевантни в по-висока степен, отколкото останалите. 
	Седем от съчиненията (вж. приложение №4 - №5,№6,№7, №10,№12,№13,№14), т.е. половината от речевите фрагменти потвърждават допускането, че има съотнасяне между високия коефициент на смислова релевантност и преобладаваща експертна оценка 2 или 1. Пет от съчиненията, т.е. по-малко от половината речеви фрагменти, опровергават допускането, че има  такова съотнасяне. При тях се наблюдава разминаване между ниския коефициент на смислова релевантност (напр. №1 - 0,19 и петте единици, които са му приписани). При две от съчиненията, съотв. фрагменти №8 и №9 има по четири минусови оценки (единици), но в същото време тези текстове имат сравнително висок коефициент на смислова релевантност. Очевидно, че  оценяването само на смисловата релевантност между фреймове и вербализирането им чрез езикови средства не е достатъчно, за да се твърди, че изследваните текстове са комуникативно пълноценни. Но също така се пîòâúðæäàâà ïðåäïîëîæåíèåòî (õèïîòåçàòà) за повече от половината съчинения, ÷å òåêñòîâåòå, ÷èéòî êîåôèöèåíò íà ñìèñëîâà ðåëåâàíòíîñò å ïî- âèñîê, и на тях са им приписани положителни експертни оценки (над нулата), ñà â ïî- ãîëÿìà ñòåïåí êîìóíèêàòèâíî ïúëíîöåííè. В крайна сметка, изводът, че съчиненията, в които има вербализирани ключови фреймове, са смислово релевантни по отношение на зададената тема, се илюстрира от събраните данни. 
	Ìîæåì äà îáîáùèì, ÷å при ïèñàíå се àêòèâèðàт  ôðåéìîâå, ôîðìèðàíè ïîä âëèÿíèå íà ðàçëè÷íè ôàêòîðè: îáó÷åíèåòî â ó÷èëèùå, ìåäèèòå, ñåìåéíàòà ñðåäà, ïðèÿòåëèòå è ò.í. Òåçè ôðåéìîâå ñà êîìïîíåíòè íà ôîíîâèòå çíàíèÿ èëè íà êóëòóðíàòà ãðàìîòíîñò, íàðè÷àíà îùå îáùà êóëòóðà [general competence] â ñòàíäàðòèòå íà Åâðîïåéñêèÿ ñúâåò[ML 1996]. Àêî åçèêîâîòî îáó÷åíèå è ïî- ñïåöèàëíî îáó÷åíèåòî â ïèñìåíà ðå÷ áúäå îðãàíèçèðàíî ñ îãëåä îáîãàòÿâàíåòî íà ôîíîâèòå çíàíèÿ èëè êóëòóðíàòà ãðàìîòíîñò, ò.å. äà ñå ôîðìèðàò ëèïñâàùè â ñúçíàíèåòî íà ïèøåùèòå ó÷åíèöè ôðåéìîâå и да се йерархизират, òî èçó÷àâàíåòî íà åçèê ùå ïîâèøè ðÿçêî ñâîÿòà ðåçóëòàòíîñò íå ñàìî â ëè÷íîñòåí ïëàí çà ó÷åíèöèòå, à è â øèðîê ñîöèàëåí àñïåêò. 

	Áèáëèîãðàôèÿ:
1. Димчев (1998): К. Димчев. Обучението по български езика като система. SIELA.
2. Пачев (1993): А. Пачев. Малка енциклопедия по социолингвистика, Евразия-Абагар, Плевен. 
3. Петров (2000): А. Петров. Развиване на дискурсната компетентност на учениците 5.-8.кл. Автореферат на докторската дисертация.
4. ПР (1998) Педагогическое речеведение. Словарь-справочник. Москва. Изд.Флинта.
5. Beaugrand, de R.  Introduction to Text Linguistics.  Longman, London 1981
6. Dijk 1977:   T. van Dijk. Text and Context .-London  
7. Hymes (1972):  Del Hymes  Toward etnography of communicative events//Language in social context. Ed. by p.Giglioli .-Harmondsworth.
8. Minsky M. A Framework for Representing Knowledge// The Psyhology of Computer Vision,- N.Y.,1975
9. ML (1996): Modern Languages: Learning, Teaching, Assesment. A Common Framework for References. Council of Europe, Strasbourg 

Приложение№1. Описание на ключови фреймове.
I  равнище      Фрейм  №1   
	Балканският полуостров - общ дом на разбирателство, приятелство и благоденствие 
Пропозиции:
II равнище:   Балканският полуостров
Балканите
III равнище: общ дом
Съединени балкански щати// Балкански съюз// целият балкански полуостров да се обедини// Съединена Българска,Гръцка, Македонска, Турска, Албанска, Хърватска, Румънска, Сърбия, Черна гора, Босна и Херцеговина, Словения федерация// всички страни от Балканите да сформират нещо, подобно на обединена Европа
IV равнище:  разбирателство, приятелство и благоденствие
Бих построил във всяка балканска страна по един център на мира, където всички хора от различно потекло да се срещат и да общуват помежду си.//
Ако Балканите бяхме една държава, щяхме да можем да се защитаваме и щяхме да имаме стабилна икономика.Така всички държави щяха да искат да се включат в Балканския съюз и щеше да се обедини света.// Може би никога няма да настъпи  мир на Балканите. Всички войни, които се водиха на Балканите, започваха зради вярата и заради политиката. Вярата е тази, която обединява народите и ги разделя, а политиката е тази, която контролира всички// Щях да направя Балканите дом на приятелство, на взаимна помощ, а не всеки проблем да се решава с меч и пушка. Нека всички хора да се съюзят и да направят нещо добро за тоя свят на война, в който живеем.

I  равнище   Фрейм №2  
	Възможният личен принос на пишещия (съчинението) да се осъществи идеята за Балканския полуостров като общ дом на разбирателство, приятелство и благоденствие
Пропозиции:
II равнище :  личностна идентификация
Аз бих се кандидатирал за президент на столицата на страната СБЩ.Така щяха да се наричат Съединените балкански щати// Ако бях голяма и то жена на президента, бих предложила на мъжа си да каже…//Ако аз имах възможността да управлявам Балканите…

III  равнище : възможен личен принос и начин за постигането му
От всички страни на Балканите щях да взема най-добрите политици и ще ги събера всичките в един общ парламент. Всички ще говорят един и същ език и ще пишат един и същи букви. За столица щях да поставя България.// Ако бях президент … щях да премахна алчните за власт и пари политици// Не съм толкова голям, че да се меся в политиката, но ако бях президент, бих направил първата крачка. Мисля, че в един  Балкански съюз щеше да е по-спокойно.Знам, че не е като на филмите и, че не е лесно да отидеш или да свикаш събрание на посланиците или президентите, но все пак трябва да се опита всичко, което е възможно.//
		желание за разбирателство и мир
Бих искала целият Балкански полуостров да се обедини и да няма повече войни

	мечта за разбирателство, приятелство, мир, благоденствие
Бих построил във всяка балканска страна по един център на мира, където всички хора от различно потекло да се срещат и общуват помежду си// Ако мога, бих направил така, че всеки човек, когато поиска да отиде навсякъде на Балканите. Навсякъде да възтържествува и цари мирът и разбирателството.. 
		пожелание за икономическо и културно благоденствие
Може да звучи малко странно, но това ще е една по-малка Европа, която ще бъде по-добра и по-красива.
                     призив за обединение
Скъпи съученици! Защо не спасим Балканите? Да се съюзим срещу ввсички политици, за да направим това, което те не можаха. Нека ние, децата, да си представим идеите и вижданията на света. Нашите души са най-изчистени от всякакви омрази и политически страсти и безпристрастно ще отсъдят най-доброто за страните ни.

Приложение №2 . Речеви фрагменти.
/1/  Ïúðâî ùÿõ äà ñâèêàì âñè÷êè ïðåçèäåíòè íà Áàëêàíèòå. Ùÿõìå äà îáñúäèì ôèíàíñîâîòî íè ïîëîæåíèå è äà îáåäèíèì âñè÷êè ñòðàíè â åäíà. Òàêà íÿìàøå äà èìà âîéíà, óáèéñòâà è òàêà íàòàòúê.
/2/  Àêî áÿõ ãîëÿìà è òî æåíà íà ïðåçèäåíòà, áèõ ïðåäëîæèëà íà ìúæà ñè äà êàæå íà äðóãèòå ïðåçèäåíòè äà îáåäèíèì Áàëêàíèòå. È àêî äðóãèòå ñå ñúãëàñÿò, Áàëêàíèòå íÿìà äà âîþâàò.
/3/ Àç áèõ ñå êàíäèäàòèðàë çà ïðåçèäåíò íà ñòîëèöàòà íà ñòðàíàòà ÑÁÙ. Òàêà ùå ñå íàðè÷àò Ñúåäèíåíèòå áàëêàíñêè ùàòè. Ìîæå äà çâó÷è ìàëêî ñòðàííî, íî òîâà ùå å åäíà ïî-ìàëêà Åâðîïà, êîÿòî ùå áúäå ïî-äîáðà è ïî-êðàñèâà. Îò âñè÷êè ñòðàíè íà Áàëêàíèòå ùå âçåìà íàé-äîáðèòå ïîëèòèöè è ùå ãè ñúáåðà âñè÷êèòå â åäèí îáù ïàðëàìåíò. Âñè÷êè ùå ãîâîðÿò åäèí è ñúù åçèê è ùå ïèøàò åäíè è ñúùè áóêâè. Çà ñòîëèöà ùå ïîñòàâÿ Áúëãàðèÿ. 
/4/ Áèõ èñêàëà öåëèÿò Áàëêàíñêè ïîëóîñòðîâ äà ñå îáåäèíè è äà íÿìà ïîâå÷å âîéíè. Àêî ìîæåøå äà ñå çàïîçíàÿ ñ âñè÷êè äåöà è äà íå ìèñëÿ êàê äà ãîâîðÿ ñ òÿõ, à äà ñå ðàçáèðàìå íà åäèí îáù åçèê. Íå ìå èíòåðåñóâà êàêâà ðåëèãèÿ èçïîâÿäâàò. Íå ìå èíòåðåñóâà êàêâà êðúâ òå÷å âúâ âåíèòå èì.
/5/ Àêî áÿõ ïîëèòèê, ïî-òî÷íî âëèÿòåëåí ïîëèòèê... èñêàì äà êàæà ïðåçèäåíò íà Áúëãàðèÿ, ïúðâîòî íåùî, êîåòî ùÿõ äà íàïðàâÿ ùåøå äà áúäå äà ïðåäëîæà íà âñè÷êè áàëêàíñêè ñòðàíè äà ñå îáåäèíÿò â åäíà åäèííà äúðæàâà. Ñëåä òîâà ùÿõ äà ïðåìàõíà àë÷íèòå çà âëàñò è ïàðè ïîëèòèöè... Ñëåä èçâåñòíî âðåìå ùÿõ äà îáëîæà ñ äàíúê âñè÷êè ÷óæäåñòðàííè êîðàáè è òðàíñïîðòíè ñðåäñòâà, ïðåìèíàâàùè íà òåðèòîðèÿòà íà ÑÁÃÌÒÐÀ×ÕÑÁ èëè Ñúåäèíåíà Áúëãàðñêà, Ãðúöêà, Ìàêåäîíñêà, Òóðñêà, Àëáàíñêà, Õúðâàòñêà, Ðóìúíñêà, Ñúðáèÿ, ×åðíà ãîðà, Áîñíà è Õåðöåãîâèíà, Ñëîâåíèÿ ôåäåðàöèÿ.
/6/ Áèõ ïîñòðîèë âúâ âñÿêà áàëêàíñêà ñòðàíà ïî åäèí öåíòúð íà ìèðà, êúäåòî âñè÷êè õîðà îò ðàçëè÷íî ïîòåêëî äà ñå ñðåùàò è äà îáùóâàò ïîìåæäó ñè.
/7/  Àêî Áàëêàíèòå áÿõìå åäíà äúðæàâà, ùÿõìå äà ìîæåì äà ñå çàùèòàâàìå è ùÿõìå äà èìàìå ñòàáèëíà èêîíîìèêà. Òàêà âñè÷êè äúðæàâè ùÿõà äà  èñêàò äà ñå âêëþ÷àò â Áàëêàíñêèÿ ñúþç è ùåøå äà ñå îáåäèíè ñâåòà. Çà äà ñòàíå òîâà, ïúðâî áèõ ñòàíàë ïðåçèäåíò íà Áúëãàðèÿ è ùÿõ äà íàïðàâÿ òàéíî ñúáðàíèå íà âñè÷êè ïðåçèäåíòè îò Áàëêàíèòå, çà äà íå ðàçáåðå Åâðîïåéñêèÿт ñúþç. Ïîñëå îôèöèàëíî ùå ñúîáùèì íà ñâåòà, ÷å ñòàâàìå åäíà äúðæàâà è òàêà íèêîé íÿìà äà ïîïðå÷è íà ïëàíîâåòå íè.
/8/ Ñêúïè ñúãðàæäàíè, óâàæàåìè êîëåãè! Âñè÷êè ìè çàäàâàò âúïðîñà "Êàêâî áèõ íàïðàâèë, çà äà ñå ïðåâúðíàò Áàëêàíèòå â äîì íà ïрèÿòåëñòâî, ðàçáèðàòåëñòâî è áëàãîäåíñòâèå. Îòãîâîðúò íà òîçè âúïðîñ å èçêëþ÷èòåëíî òðóäåí. Ñúäáàòà íà Áàëêàíèòå íå çàâèñè ñàìî îò ìåí! Íèå òðÿáâà äà ñå îáåäèíèì â åäíî è äà ñïðåì óíèùîæàâàíåòî èì. Òðÿáâà äà ñå îáåäèíèì â åäèí Áàëêàíñêè ñúþç. Òàêà ùå ñå ïðåêðàòÿò âñè÷êè êîíôëèêòè è ìîæå áè ùå ñúõðàíèì ìèðà ïî ñâåòà. Ïðèçîâàâàì âè äà ãëàñóâàòå çà ìåí è çàåäíî äà îáåäèíèì Áàëêàíèòå. Çàåäíî ìîæåì ïîâå÷å. Âðåìå å çà ïðîìÿíà.
/9/  Òúæíî å, ÷å íà åäíî òîëêîâà êðàñèâî ìÿñòî êàòî Áàëêàíèòå, ñå âîäÿò òîëêîâà ñïîðîâå è âîéíè. ×å èìà ñòðàíè, êîèòî ñà èçîëèðàíè è ÷å õîðà òúíàò â áåäíîòèÿ çàðàäè ñâîèòå óïðàâëÿâàùè. Íî ñ êàêâî ìîãà àç äà ïîìîãíà? Àêî èìàõ âëàñòòà è îïèòà, ìîæå áè áèõ íàïðàâèëà íåùî, íî óìúò ìè íå ïîáèðà êàêâî. Íà Áàëêàíèòå ñè èìàìå òîëêîâà ïðîáëåìè çà ðåøàâàíå, ÷å íå çíàì îòêúäå äà çàïî÷íà.
/10/ Çà äà ñå ïðåâúðíàò Áàëêàíèòå â äîì íà ïðèÿòåëñòâî, òðÿáâà äà ñå íàïðàâÿò ìíîãî íåùà è äà èçìèíàò ìíîãî ãîäèíè, çà äà ñå ïðîìåíè îòíîøåíèåòî ìåæäó ñòðàíèòå. Àêî áÿõ ïðåçèäåíò íà Áúëãàðèÿ, áèõ ïðåäëîæèë âñè÷êè ñòðàíè îò Áàëêàíèòå äà ñôîðìèðàò íåùî ïîäîáíî íà Îáåäèíåíà Åâðîïà... Áèõ ïðåäëîæèë ñúùî äà íÿìà ãðàíèöè ìåæäó ñòðàíèòå, êàêòî â Åâðîïà. Íî äàëè òåçè íåùà ñà äîñòàòú÷íè, çà äà íàñòúïè ìèð íà Áàëêàíñêèÿ ïîëóîñòðîâ. Ìîæå áè íèêîãà íÿìà äà íàñòúïè ìèð íà Áàëêàíèòå. Âñè÷êè âîéíè, êîèòî ñå âîäèõà íà Áàëêàíèòå, çàïî÷âàõà çàðàäè âÿðàòà è çàðàäè ïîëèòèêàòà. Âÿðàòà å òàçè, êîÿòî îáåäèíÿâà íàðîäèòå è ãè ðàçäåëÿ, à ïîëèòèêàòà å òàçè, êîÿòî êîíòðîëèðà âñè÷êè.
/11/ Ñêúïè ñúó÷åíèöè! Çàùî íå ñïàñèì Áàëêàíèòå? Äà ñå ñúþçèì ñðåùó âñè÷êè ïîëèòèöè, çà äà íàïðàâèì òîâà, êîåòî òå íå ìîæàõà. Íåêà íèå, äåöàòà, äà ñè ïðåäñòàâèì èäåèòå è âèæäàíèÿòà íà ñâåòà. Íàøèòå äóøè ñà íàé-èç÷èñòåíè îò âñÿêàêâè îìðàçè è ïîëèòè÷åñêè ñòðàñòè è áåçïðèñòðàñòíî ùå îòñúäÿò íàé-äîáðîòî çà ñòðàíèòå íè.
/12/ Àêî àç èìàõ âúçìîæíîñòòà äà óïðàâëÿâàì Áàëêàíèòå, íèêîãà íÿìàøå äà ïîçâîëÿ äà ñå ñëó÷àò òîëêîâà òðàãåäèè. Ùÿõ äà íàïðàâÿ Áàëêàíèòå äîì íà ïðèÿòåëñòâî, íà âçàèìíà ïîìîù, à íå âñåêè ïðîáëåì äà ñå ðåøàâà ñ ìå÷ è ïóøêà. Íåêà âñè÷êè õîðà äà ñå ñúþçÿò è äà íàïðàâÿò íåùî äîáðî çà òîÿ ñâÿò íà âîéíà, â êîéòî æèâååì.
/13/ Íå ñúì òîëêîâà ãîëÿì, ÷å äà ñå ìåñÿ â ïîëèòèêàòà, íî àêî áÿõ àç ïðåçèäåíò, áèõ íàïðàâèë ïúðâàòà êðà÷êà. Ìèñëÿ,÷å â åäèí Áàëêàíñêè ñúþç ùåøå äà å ïî-ñïîêîéíî. Çíàì, ÷å íå å êàòî íà ôèëìèòå è, ÷å  íå å ëåñíî äà îòèäåø èëè äà ñâèêàø ñúáðàíèå íà ïîñëàíèöèòå èëè ïðåçèäåíòèòå, íî âñå ïàê òðÿáâà äà ñå îïèòà âñè÷êî, êîåòî å âúçìîæíî.
/14/ Ïúðâî áèõ âúçñòàíîâèë òúðãîâñêèòå âðúçêè ìåæäó âñÿêà åäíà îò äúðæàâèòå. Ùå îòïóñíà äîñòàòú÷íî ñðåäñòâà çà ïîäïîìàãàíåòî íà òúðãîâèÿòà. Äà âúçñòàíîâÿ, äà  îáíîâÿ òóðèñòè÷åñêèòå àãåíöèè ñúùî å ìíîãî äîáðå. Îñâåí òîâà ùå íàïðàâÿ òàêà, ÷å õîðàòà îò ñúñåäíèòå äúðæàâè äà èäâàò ïî ðàáîòà, äà ñå íàñëàæäàâàò è íà âñÿêà åäíà ìàêàð è ìàëêà îò êðàñîòèòå íà äúðæàâàòà. Áèõ îòïóñíàë è îòäåëèë ñ óäîâîëñòâèå ñðåäñòâà çà ðåçåðâàòè çà æèâîòíè. Àêî ìîãà, áèõ íàïðàâèë òàêà,÷å âñåêè ÷îâåê, êîãàòî ïîèñêà,  äà îòèäå íàâñÿêúäå íà Áàëêàíèòå. Íàâñÿêúäå äà âúçòúðæåñòâóâà è öàðè ìèðúò è ðàçáèðàòåëñòâîòî...  Ìèñëÿ äà íàïðàâÿ âúâ âñÿêà îòäåëíà ñòðàíà ìíîãî è ðàçíîîáðàçíè óâåñåëèòåëíè çàâåäåíèÿ. Ùå îïðåäåëÿ è ïðàçíèê â ãîäèíàòà çà âñè÷êè äúðæàâè íà  Áàëêàíèòå, êúäåòî âñè÷êè õîðà ìîãàò äà ñå ðàäâàò. Ùå áúäàò óñòðîéâàíè ìíîãî ïàðàäè. Áàëêàíèòå òðÿáâà äà ñå ïðåâúðíàò â åäèí îáù õðàì. Ùå íàïðàâÿ âñè÷êî ïî ñèëèòå ñè, çà äà ãî ïîñòèãíà.7

Приложение №3 
ЕКСПЕРТНА ОЦЕНКА
Уважаеми колега,
	Вие участвате в психолингвистичен експеримент. Пред вас са фрагменти от ученически съчинения, в които има изразени смисли (фреймове), породени от въпроса "Какво бих направил, за да се превърнат Балканите в дом на приятелство, разбирателство и благоденствие." Моля, оценете степента на съответствие между зададения въпрос и всеки фрагмент, в който се представя отговорът му. За целта използвайте следната петстепенна скала и припишете съответната цифра.
пълно съответствие      (2)
по-скоро пълно, отколкото непълно съответствие  (1) 
нито пълно, нито непълно съответствие  (0)
по-скоро непълно, отколкото пълно съответствие  (- 1)
няма съответствие (-2)

Благодарим Ви за участието!

Приложение №4.
Таблица на количествените показатели за смислова релевантност в съчиненията.
Съчинение №	Коефициент на
смислова релевантност	Речев фрагмент№	Експертна оценка
(преобладаващата е шрифтово обозначена  )
(2),   (1),   (0),   (-1),   (-2)	
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
	0,19
0,39
0,43
0,52
0,90
0,70
0,71
0,76
0,72
0,59
0,69
0,66
0,50
0,87

	1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14	2,      5,     1,        1,      1
-       4,      3,        1,      2
4,      5,      1,       -        -
1,      3,      3,        3,      -
4,      4,      1,        1,      -
2,      5,      2,        -       1
3,      3,      2,        1,      1
2,      3,       -         4,     2
-        3,      -          4,     3
4,       3,      2,        1,      -
2,       1,      2,        3,      2
4,       3,      2,        -        1
1,       3,      3,        2,       1
8,       2,      -          -        -